מורינגה רותמית
![]() | |
---|---|
![]() | |
מצב שימור | |
![]() | |
מיון מדעי | |
ממלכה: | צומח |
מערכה: | בעלי פרחים |
מחלקה: | דו-פסיגיים |
סדרה: | צלפאים |
משפחה: | מורינגיים |
סוג: | מורינגה |
מין: | מורינגה רותמית |
שם מדעי | |
![]() Fiori, 1911 |
מורינגה רותמית (מוֹרִינְגָה רָתְמִית, שם מדעי: Moringa peregrina) היא צמח סודאני לא בשרני, שמוצאו טרופי, והוא גדל בקרקעות שאינן מלוחות. למורינגה יש פרחים ורודים והפירות הם בצורת אפונה המורכבת משלושה חלקים. מזרעי המורינגה מפיקים שמן.
העלים של הצמח מנוצים פעמיים. העלעלים נושרים ומה שנשאר זה צירי העלה המקבלים תפקיד הטמעה, והם נושרים כהתאמה למחסור במים, משום שהצמח גדל בעיקר בנאות מדבר. הוא מכונה גם The Ben tree.
מורינגה רותמית הוא עץ נדיר, הגדל בארץ לאורך בקע ים המלח בתפוצה מקוטעת. הוא נראה כרותם גדול, והוא בולט בפריחתו בגווני ורוד-לבן, מן האביב ועד לסוף הקיץ. פריו הוא תרמיל ארוך, הנותר תלוי על העץ גם לאחר פיזור הזרעים. מורינגה רותמית הוא צמח מוגן בישראל.[2]
בת משפחתה, מורינגה מכונפת, נחשבת כיום כאחד מעצי המרפא המוכרים ברפואה העממית.
בעת העתיקה נעשה שימוש בזרעיה של המורינגה הרותמית להפקת שמן משובח לתעשיית הבשמים.[3]
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- מורינגה רותמית, באתר NCBI (באנגלית)
- מורינגה רותמית, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
- מורינגה רותמית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
- מורינגה רותמית, באתר צמח השדה
- מורינגה רותמית, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
- מורינגה רותמית, באתר Tropicos (באנגלית)
- מורינגה רותמית, באתר GBIF (באנגלית)
- מורינגה רותמית, באתר The Plant List (באנגלית)
- מורינגה רותמית, באתר IPNI (באנגלית)
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ מורינגה רותמית באתר הרשימה האדומה של IUCN
- ^ אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים), ה'תשס"ה-2005, ק"ת 6369, ה'תשס"ה, 15 בפברואר 2005 (תוקן ב־17 בדצמבר 2019), בספר החוקים הפתוח
- ^ זהר עמר ואלרון זבטני, [https://www.ariel.ac.il/wp/judea-and-samaria-research-studies/wp-content/uploads/sites/144/2023/02/%D7%96%D7%94%D7%A8-%D7%A2%D7%9E%D7%A8-%D7%95%D7%90%D7%9C%D7%A8%D7%95%D7%9F-%D7%96%D7%91%D7%98%D7%A0%D7%99.pdf שמן מורינגה רותמית )peregrine Moringa )ושימושיו במרחב הארץ־ישראלי בעת העתיקה], מחקרי יהודה ושומרון לא, 2, 2022, עמ' 257-221